Ekonominė laisvė savivaldybėse
Sudarant savivaldybių indeksą buvo siekiama aprėpti pagrindines veiklos kryptis, kuriančiomis ekonominę laisvę bei formuojančiomis bendrą laisvės supratimą. Pirma, matuojama, kaip savivaldybė veikia gyventojo atžvilgiu. Vertinama, ar sukuriama palanki konkurencinė aplinka privatiems komunalinių paslaugų teikėjams (kas savo ruožtu užtikrina žemesnes kainas vartotojams). Taip pat atsižvelgiama į transporto, švietimo, sveikatos bei socialinės rūpybos sritis, kuriose vertinamos savivaldybės sudaromos sąlygos privačiam sektoriui bei konkurencijai. Antra, indekse vertinamas savivaldybės indėlis kuriant palankią aplinką investuotojams ir verslo plėtrai. Savivaldybės turėtų stengtis užtikrinti kuo geresnę mokestinę aplinką, panaikinti barjerus, trukdančius naujoms įmonėms žengti į rinką bei suteikti visą aktualią informaciją. Trečia, į vertinimą įtraukiamas ir savivaldybės gebėjimas tinkamai organizuoti savo veiklą – administravimas. Skatiname savivaldybes įgyvendinti jų funkcijas kuo našiau, panaudojant kuo mažiau išteklių. Šioje veiklos vertinimo srityje ypatingas dėmesys skiriamas efektyviam turto valdymui bei veiklos skaidrumui.
Taigi, aukštais balais vertiname tas savivaldybės, kurios:
- taupo mokesčių mokėtojų pinigus, gyvena pagal savo pajamas, skaidriai naudoja biudžeto lėšas;
- savo veikla neriboja vartotojų pasirinkimo, skatina konkurenciją tarp paslaugas teikiančių įmonių ar įstaigų;
- mažina mokesčių naštą, užtikrina palankias sąlygas verslui;
- efektyviai valdo turimą turtą ir parduoda tą turtą, kuris nėra būtinas pagrindinėms funkcijoms vykdyti;
- atsisako nebūtinų, nepirminių savo funkcijų;
- savo funkcijoms vykdyti pasitelkia efektyviau veikiantį privatų sektorių;
- mažina administracinę ir biurokratinę naštą.
Apibendrinant, indeksas matuoja ekonominę laisvę Lietuvos savivaldybėse.
Ta savivaldybė, kuri savo sprendimais labiau prisideda prie ekonominės laisvės kūrimo, paprastai pasižymi aukštesniais gerovės rodikliais. LLRI atliktas tyrimas rodo, jog aukštais balais įvertintose savivaldybėse nedarbas yra mažesnis. Savivaldybės turėtų kurti palankias sąlygas verslui (mažinti mokesčius, stiprinti konkurencinę aplinką, ir investuotojams pateikti aktualią informaciją), o tai savo ruožtu kurtų naujas darbo vietas bei mažintų nedarbą.
![ekon_laisve1](http://www.llri.lt/wp-content/uploads/2015/11/ekon-laisve1.jpg)
Daugiau laisvės – daugiau investicijų. Pagal ekonomikos dėsnius kapitalas juda ten, kur mažesni mokesčiai ir sukurtos palankesnės galimybės jo „įdarbinimui“. LLRI ir Statistikos departamento duomenimis, tos savivaldybės, kuriose ekonominė laisvė yra įvertinta geriau, pasižymi ir didesniu materialinių investicijų kiekiu.
![ekon_laisve2](http://www.llri.lt/wp-content/uploads/2015/11/ekon-laisve2.jpg)
LLRI savivaldybių indeksas ir tokie pasaulyje pripažinti tyrimai kaip Ekonominės laisvės indeksas, kurį skelbia Heritage Foundation, parodė, jog kuo ekonomika yra laisvesnė, tuo aukštesni jos gyvenimo standartai. Šis ryšys, iliustruotas žemiau pateiktu grafiku, matomas ir Lietuvos savivaldybėse. Kuo didesnį ekonominės laisvės įvertinimą turi savivaldybė, tuo mažiau socialinės pašalpos gavėjų yra joje.
![ekon_laisve3](http://www.llri.lt/wp-content/uploads/2015/11/ekon-laisve31.jpg)
Augančioje, klestinčioje ekonomikoje gyventojų kiekis didėja, nes žmonės renkasi palankesnes sąlygas gyvenimui ir darbui. Taigi gyventojų skaičiaus pokytis yra tiesiogiai susijęs su savivaldybės kuriamomis ekonominėmis, socialinėmis ir kitomis gerovės sąlygomis. Pagal tyrimo duomenis tose Lietuvos savivaldybėse, kuriose ekonominė laisvė įvertinta prastesniu rezultatu, gyventojų mažėja sparčiau.
![ekon_laisve4](http://www.llri.lt/wp-content/uploads/2015/11/ekon-laisve4.jpg)
Ekonominę laisvę savivaldybėse tirti yra svarbu, nes tokiu būdu identifikuojami svarbiausi gyvenimo kokybę lemiantys veiksniai. Tiriami tiek tie veiksniai, kuriems savivaldybė savo sprendimais daro tiesioginę įtaką, tiek tie, kurie pasireiškia kaip šių sprendimų pasekmė. Pavyzdžiui, nustačius žemus mokesčių tarifus, pritraukiama daugiau investicijų.
Itin svarbus tyrimo aspektas – lyginamasis. Indekso dėka savivaldybės turi galimybę pamatyti, kaip pagal tuos pačius rodiklius jos atrodo tiek regioniniame, tiek nacionaliniame kontekste. Rodiklių reikšmės atspindi, kokiais aspektais savivaldybė pasirodo geriau ar blogiau nei kitos savivaldybės. Atitinkamai paaiškėja sprendimai, kuriuos taikant būtų pasiekta didesnė ekonominė laisvė.
Lietuvos savivaldybių indekso rezultatai parodė, jog tos savivaldybės, kurios pasižymi aukštesniu įvertinimu, yra geriau ekonomiškai išsivysčiusios. Atsižvelgiant į tai, galima teigti, jog ekonominę laisvę didinantys sprendimai padeda pasiekti aukštesnę gyvenimo kokybę. Tad norėtume palinkėti Lietuvos savivaldybėms rinktis ekonominės laisvės kelią ir tikimės, kad Lietuvos savivaldybių indeksas pagelbės priimant tinkamus sprendimus.